![data polska](http://opora.rv.ua/wp-content/uploads/2016/08/data_polska.jpg)
Проект «Дані міст» Громадської мережі ОПОРА розпочав переклад українською мовою серії вебінарів, що були реалізовані у польській столиці минулого року в рамках ініціативи «Дані по-варшавськи», – платформи відкритих публічних даних м. Варшави, і конкурсу на створення сервісів із їх використанням.
Наводимо основний конспект першого вебінару з назвою «Що станеться, якщо всі дізнаються?», у якому Робер Олейнік і Міхал Ґричка з TEONITE розказують про польський досвід реалізації соціально-технологічних проектів на основі відкритих даних.
Про перші проекти відкритих даних у Польщі
Першим проектом в історії був «Монітор Розвитку» – це гуртівня даних, яка може перетворювати/процесувати/актуалізувати їх. У 2006-2007 роках був початок, перші спроби обробки таких даних в Excel, які походили з різних джерел. На цих гуртівнях даних і було набудовано цілий комплекс аналітичних інструментів для презентації, для будування показників, творення цілих груп показників та ін.
Система використовувалась для того, щоб опираючись на ці дані, аналізувати їх і приймати стратегічні рішення на рівні розвитку якоїсь ґміни, міста і… когось, хто хотів би скористатися цією системою. Наприклад, моніторинг стратегії міста Ґдиня. Це був один з таких публічних поточних проектів. Місто замовило вітрини, на яких було презентовано показники, що слугували моніторингу їхньої стратегії, поділені на різні групи, тематичні сфери тощо. Те, що було опубліковано на тих вітринах, є ніби вершиною айсберга… за тим усім стоїть система, яка ці дані готує, перетворює, актуалізує. Це була одна з систем, яку ми реалізували. Її ґенеза сягає 2008-2007 рр., коли ця ідея народилася.
Пізніше ми допомагали в реалізації системи «MojaPolis.pl», котра має дуже багато наборів публічних даних, навіть неактуальних сьогодні. Наша мета і намір полягав у тому, щоб громадянин міг поставити якесь питання. Наприклад: «Де є найбільше безробіття і як це виглядає?» «Як це виглядає на фоні інших міст, воєводств, ґмін?» «Як безробіття впливає, наприклад, на алкоголізм?» На MojaPolis ми можемо пробувати ставити собі такі питання в реальному часі, формуючи ці дані, порівнюючи їх і, можливо, навіть експортуючи.
Одна з наступних систем, в якій ми брали участь і до якої внесли свою лепту, це MamZdanie.org.pl – система, щодо якої тривали й тривають публічні консультації різних міністерств.
Про проблематику відкритих даних
Коли йдеться про проблематику відкритих даних, треба собі щиро сказати, що технологія – це тільки інструмент як молоток чи плоскогубці. Натомість у відповідних руках добрі інструменти добре використовуються або погано. І насправді, якщо йдеться про відкриті дані, то технологія є тільки й виключно інструментом. Треба також мати суттєво-аналітичні знання, щоб справно перетворювати відкриті дані й робити з них якісь висновки, а навіть підказувати клієнтові, партнерові, будь-кому, хто хоче використовувати ці відкриті дані.
Перша проблема, яку люди не розуміють, є те, що збирання цих відкритих даних, попри те, що ці дані відкриті, попри те, що ці дані є в міністерствах, є великою проблемою хоча б через те, що певні закони, певне законодавство дозволяє збирати ці дані. Але фізично, особи, які відповідають за це, наприклад, в міністерстві, ґміні, місті, просто не хочуть це робити. Оскільки бояться за своє місце роботи, бояться того, що хтось побачить їхні помилки, помилки відділення, персональні помилки осіб, це додаткова робота, не мають достатньо знань і думають, що тут є порушення закону і тд.. Якщо йдеться про публічні дані, то найпростішою відповіддю є переважно – ні. Можна отримати довільну відповідь, «бо це не відповідає закону». Це є абсолютна дурниця, але такою є відповідь і ці дані не можемо зібрати.
Реальною проблемою роботи з відкритими даними є не технологія. Реальною проблемою відкритих даних є збирання, а особливо їх отримання в безперервному процесі. Цей процес має бути безперервним. Це і є справжньою проблемою відкритих даних.
Про платформу OpenPoland.net
Інтеграція великої кількості джерел є трудомістким процесом. Це безперервна праця колективу людей упродовж цілого року. Ми говоримо про працю робочих колективів в робочих місяцях або в робочих роках, а також про подальше створення інструментів, що буде підтримувати цей процес, що також є процесом часовитратним та коштовним, а не повинен таким бути, якби певні системи в Польщі були завчасно підготовлені.
І ми вирішили створити таку платформу, якою власне є OpenPoland.net, де ми маємо певні механізми, що дозволяють контролювати, щоб дані були в міру актуальні та в міру значущі, і зводимо до мінімальної позначки проблему з подаванням даних.
Підсумком нашої праці є OpenPoland.net, в ньому ми сфокусували наш багаторічний досвід. Знання – це одне, технологія, алгоритми, знаряддя, інфраструктура, але актуалізація та турбота про змістовність і цілісність цих даних, є також тим ключем, а також зміна того, що відбувається, якщо йдеться про структури, які можуть давати ці дані.
Наприклад, дуже багато осіб, які в певний спосіб нами керують, дають обіцянки. Відкриті дані дозволять перевірити ці обіцянки. Якщо хтось стверджує, що десь в якісь фірмі впав рівень безробіття, десь там і там, то відкриті дані в стані на це питання дати відповідь. Достатньо просто перевірити показник безробіття в даному місці й відповісти собі на запитання, дивлячись на відрізок часу, чи насправді показник зріс чи впав. Тому ця презентація була названа: «Що станеться, якщо всі дізнаються?». Проявиться якась правда. Це і є сенсом цієї проблеми. Ми створили OpenPoland як API свідомо, не виходили на рівень презентації, щоб не презентувати в формі таблиць, графіків і тд., ми залишили це заняття для громадськості. Висвітлення цих речей на картах, демонстрація якихось подій – це було б дуже цікавим застосуванням даних.
Питанням актуальності повинні займатись платформи, які ці дані постачають та інтегрують, такі як OpenPoland. Відповідно до нашого підходу, має бути більше кінцевих користувачів. Вони повинні більше переживати та старатись відповідно інтерпретувати ці дані, видобути інформацію й підвести підсумки, які з цього випливають відповідним чином. Поширити результати у вигляді презентації, тематики чи інший спосіб презентації цих даних. Якщо ми покажемо у формі графіка зріст безробіття чи алкоголізму, то це не означає, що кожна особа зрозумі, що ми мали на увазі. Дуже важливим аспектом є вміння інтерпретації того, що ми бачимо. Самі дані це одна справа, система – інша, але розуміння побаченого і вдале його пояснення це важлива річ.
Переглянути вебінар з українськими субтитрами можна на сторінці проекту на ресурсі Vimeo.
Про Проект:
Разом з Techsoup ми хочемо попрацювати над тим, щоб цей процес відбувався в Україні правильно та ефективно, щоб різні середовища та команди взялись за розробку і впровадження різноманітних сервісів на базі міських даних. Щоб це сталось ми запланували багато роботи.
Ми хочемо почати з аудитів опублікованих даних міст України, щоб розуміти як іде процес відкриття та провести його якісніше.
Дана робота складається з ряду технічних і аналітичних завдань, таких як: підготовка переліку даних, що знаходяться у власності міста; описується зміст і формат кожного набору даних. Готуються рекомендації щодо подальшого розкриття даних (як за змістом і tech-wise) в рамках публічних консультацій.
Освіта і просвіта
Через серію онлайн і оффлайн зустрічей ми хочемо знайти співтовариства зацікавлених: громадських організацій, громадських активістів, незалежних засобів масової інформації та ін. Ми проведемо навчання по роботі з даними і розкажемо як це приводить до соціальних змін, спочатку в невеликих громадах і потім в усій країні.
Конкурс Apps4Cities Challenge
Етапи Apps4Cities Challenge
• В середині серпня ми запросимо всіх зацікавлених подавати свої ідеї додатків на конкурс, для первинного відбору.
• В кінці вересня 20 ідей які переможуть на інтернет голосуванні ми запросимо на хакатон, щоб попрацювати разом та створити прототипи.
• До листопада триватиме голосування за кожну із 20 ідей які згодяться працювати далі після хакатону
• Вже в кінці листопада ми разом з інтернет-голосуванням та журі відберемо чотирьох переможців, які отримають призи та пропозицію подальшої інкубації своїх проектів.
Проект здійснюють:
Громадянська мережа ОПОРА та TechSoup
За підтримки:
Національного фонду на підтримку демократії (NED) та Державного департаменту США.